Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujini
7 prispevkov
• Stran 1 od 2 • 1, 2
Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujini
![Slika](http://www.europarl.si/transform/standard/mailing_adagio4_2009_5.2/static/images/jabolcki.jpg)
Pravila za hrano
Na dnevnem redu Evropskega parlamenta je kar nekaj zakonodajnih predlogov, ki se nanašajo na hrano.
Dva od njih sta bila sprejeta v aprilu in se nanašata na označevanje hrane (bolj enostavne, bolje vidne in bolj popolne informacije o tem, kakšne sestavine določena hrana vsebuje in kakšne vplive ima lahko na zdravje) in genske spremenjene organizme (država EU je dovoljeno, da na podlagi ocene vplivov na okolje prepovedo gojenje gensko spremenjenih rastlin na svojem ozemlju).
V zakonodajnem postopku sta še predloga o kakovosti hrane (predvidena uvedba obvezne oznake izvora z geografskimi oznakami porekla in sistemom ocenjevanja kakovosti kmetijskih izdelkov, kar bo olajšalo trženje tradicionalne hrane) in hrani iz kloniranih živali (Evropski parlament in države EU se niso mogli sporazumeti o prepovedi hrane iz kloniranih živali in njihovega potomstva. Poslanci so bili za popolno prepoved, države pa so menile, da bi bilo treba prepovedati samo hrano iz kloniranih živali, medtem ko bi se lahko hrana, proizvedena iz njihovega potomstva, znašla na trgovinskih policah).
Postopek v Evropskem parlamentu: Poslanci so pogajanja s Svetom EU in Komisijo o zgornjih predlogih začeli maja, julija pa bo o njih na plenarnem zasedanju glasoval še Evropski parlament.
Vprašanja o vaših stališčih glede omenjenih predlogov:
1. Menite, da so potrošniki premalo pozorni na zdravstveni vidik pri nakupu prehrambenih produktov?
2. Bi morali podražiti nezdrava živila, podobno kot tobačne izdelke?
Zdravstveno varstvo v tujini
Evropski poslanci so sprejeli novo zakonodajo, ki določa pravice bolnikov do čezmejnega zdravstvenega varstva. Med drugim opredeljuje pogoje za povračilo stroškov in predhodne odobritve storitev. Besedilo, kot ga je sprejel Evropski parlament, je bilo predhodno usklajeno s Svetom, ki ga mora še uradno potrditi. Po objavi v Uradnem listu EU bodo morale države članice nova pravila v dveh letih in pol prenesti v svojo nacionalno zakonodajo.
Vprašanja o vaših stališčih glede omenjenega predloga:
1. Koliko ste seznanjeni o možnosti javnega zdravstva v tujini?
2. Kaj menite, kako si bo povprečen državljan lahko sam aktivno poiskal zdravljenje v tujini?
Vaši komentarji in stališča bodo predstavljeni v neposrednem video prenosu in moderirani klepetalnici regionalne debate Evropskega parlamenta z naslovom "Nenalezljive bolezni, zdravje in okolje v lokalni skupnosti", ki se bo začela v petek 17. junija ob 14.30 uri prek spletne povezave http://www.evropske-razprave.si/video-prenosi/spletni-video-prenos/zalec-17-6-11.html.
Več informacij o predstavljenih zakonodajnih predlogih je dostopnih v dokumentu http://www.europarl.si/ressource/static/files/ozadje_debate.doc.
Vaša sporočila objavite tako, da izberete okno ODGOVORI. Odprl se vam bo obrazec za vnos sporočila, v katere vpišete vaše Uporabniško ime oz. ime in priimek (v primeru, da želite ostati anonimni, vpišite ime Gost ali Gostja), Naslov sporočila, Potrditveno kodo in vsebino sporočila. Sporočilo objavite s klikom na Pošlji.
Prispevke za objavo na forumu lahko posredujete tudi na e-naslov info@evropske-razprave.si.
Hvala za vaše sodelovanje.
Simon Delakorda, moderator
-
Simon Delakorda - Administrator
- Prispevkov: 131
- Pridružen: 23:19, 20. 06. 2006
- Kraj: Logatec
Re: Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujin
1. Menite, da so potrošniki premalo pozorni na zdravstveni vidik pri nakupu prehrambenih produktov?
Menim, da se potrošniki delijo v grobem v dve skupini, od katerih je ena zelo ozaveščena in torej tudi zelo pozorna na zdravstveni vidik pri nakupu hrane, nasplošno zelo bere oznake, preverja sestavine, kupuje pretežno ekološko in čim manj predelano hrano itd. Druga skupina, ki je po moji oceni žal v večini (a je tudi tu že opaziti spremembe), pa se odziva bolj na oglaševanje, priročnost (vnaprej pripravljene jedi), nizko ceno ali akcije. Mogoče obstaja še ena skupina potrošnikov, ki si želijo kupovati bolj zdrave produkte, pa so ali zmedeni, ker je na trgu mnogo navzkrižnih si informacij o tem, kaj je zdravo ali pa so 'vrgli puško v koruzo' zaradi vseh negativno naravnanih informacij v stilu 'tako in tako je že vsa hrana danes polna pesticidov itd., tako da je res vseeno, kaj kupujem'.
2. Bi morali podražiti nezdrava živila, podobno kot tobačne izdelke?
Nezdrava živila so navadno poceni ravno zato, ker surovine za njihovo izdelavo niso kvalitetne, ker so zaradi vsebnosti mnogih konzervansov ter ojačevalcev okusa priročna za shranjevanje in imajo dolg rok trajanja (ter zato bolj zaželena s strani trgovcev ter tudi mnogih potrošnikov) ter ker jih največkrat izdelujejo multinacionalke z visoko stopnjo proizvodnje, kar jih prinaša prednosti izkoriščanja ekonomije obsega. Z nizkimi cenami tudi ustvarjajo pri potrošnikih vtis, da so zdrava, kvalitetna živila draga. Z vztrajnim oglaševanjem dajejo potrošnikom misliti, da je tudi v tem, nezdravem izdelku polno koristnih snovi (npr. mleka pri proizvodih za otroke, kljub temu, da gre za mleko, ki je tako sprmenjeno, da ga otrokovo telo v najboljšem primeru izloči kot nekoristno, v slabšem primeru pa mu celo škodi). Največ škode pa naredijo nezdrava živila s tem, ko potrošnike navadijo na prekomerno močne okuse, predvsem preslane ali presladke. Potem se zdravi proizvodi zdijo brez okusa, saj so naše okušalne sposobnosti otopljene.
Najprimernejša bi se mi zdela zakonodaja, ki bi prepovedala vsaj najbolj nezdrave sestavine v produktih. Na drugo mesto bi dala kampanijo ozaveščanja s strani držav oziroma EU o tem, kaj kupujemo v teh nezdravih izdelkih in kakšen vpliv imajo na naše zdravje. Na tretjem mestu (morda res najlažje izvedljiva opcija) pa je podražitev nezdravih izdelkov, skupaj z obrazložitvijo, zakaj so ti izdelki dražji in kam gre ta denar = v zdravstveni sistem preventive, ozaveščanja in kurative.
1. Koliko ste seznanjeni o možnosti javnega zdravstva v tujini?
Seznanjena sem s tem, da je trenutno možno uveljavljati določene nujne zdravstvene storitve v državah članicah EU in še nekaterih državah s pomočjo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in pa da bo v bližnji prihodnosti možno tudi druge oblike zdravljenja (ne nujne) poiskati v tujini.
2. Kaj menite, kako si bo povprečen državljan lahko sam aktivno poiskal zdravljenje v tujini?
Upam, da se bo ustanovila skupna baza vseh zdravstevnih ponudnikov, ki so na voljo, ki bo dostopna prek spleta in to v čim več jezikih.
Sicer pa mislim, da bo potrebnega nekaj brskanja po spletu, mogoče poznavanja še kakšnega jezika poleg maternega in angleščine ter neformalne informacije od ljudi, ki so bili na podobnem zdravljenju v tujini.
Idealno bi bilo tudi, če bi zdravstvene inštitucije v vsaki državi nudile informacije o storitvah, kot jih ponujajo same, ki so na voljo v tujini (če bi bilo to obvezno, bi s tem tudi sprožili odnos do pacienta kot do enakopravnega člena v zdravstveni verigi ter dvig kvalitete domače ponudbe zdravstvenih storitev).
Iva Grobin, urednica - Studio 12
Menim, da se potrošniki delijo v grobem v dve skupini, od katerih je ena zelo ozaveščena in torej tudi zelo pozorna na zdravstveni vidik pri nakupu hrane, nasplošno zelo bere oznake, preverja sestavine, kupuje pretežno ekološko in čim manj predelano hrano itd. Druga skupina, ki je po moji oceni žal v večini (a je tudi tu že opaziti spremembe), pa se odziva bolj na oglaševanje, priročnost (vnaprej pripravljene jedi), nizko ceno ali akcije. Mogoče obstaja še ena skupina potrošnikov, ki si želijo kupovati bolj zdrave produkte, pa so ali zmedeni, ker je na trgu mnogo navzkrižnih si informacij o tem, kaj je zdravo ali pa so 'vrgli puško v koruzo' zaradi vseh negativno naravnanih informacij v stilu 'tako in tako je že vsa hrana danes polna pesticidov itd., tako da je res vseeno, kaj kupujem'.
2. Bi morali podražiti nezdrava živila, podobno kot tobačne izdelke?
Nezdrava živila so navadno poceni ravno zato, ker surovine za njihovo izdelavo niso kvalitetne, ker so zaradi vsebnosti mnogih konzervansov ter ojačevalcev okusa priročna za shranjevanje in imajo dolg rok trajanja (ter zato bolj zaželena s strani trgovcev ter tudi mnogih potrošnikov) ter ker jih največkrat izdelujejo multinacionalke z visoko stopnjo proizvodnje, kar jih prinaša prednosti izkoriščanja ekonomije obsega. Z nizkimi cenami tudi ustvarjajo pri potrošnikih vtis, da so zdrava, kvalitetna živila draga. Z vztrajnim oglaševanjem dajejo potrošnikom misliti, da je tudi v tem, nezdravem izdelku polno koristnih snovi (npr. mleka pri proizvodih za otroke, kljub temu, da gre za mleko, ki je tako sprmenjeno, da ga otrokovo telo v najboljšem primeru izloči kot nekoristno, v slabšem primeru pa mu celo škodi). Največ škode pa naredijo nezdrava živila s tem, ko potrošnike navadijo na prekomerno močne okuse, predvsem preslane ali presladke. Potem se zdravi proizvodi zdijo brez okusa, saj so naše okušalne sposobnosti otopljene.
Najprimernejša bi se mi zdela zakonodaja, ki bi prepovedala vsaj najbolj nezdrave sestavine v produktih. Na drugo mesto bi dala kampanijo ozaveščanja s strani držav oziroma EU o tem, kaj kupujemo v teh nezdravih izdelkih in kakšen vpliv imajo na naše zdravje. Na tretjem mestu (morda res najlažje izvedljiva opcija) pa je podražitev nezdravih izdelkov, skupaj z obrazložitvijo, zakaj so ti izdelki dražji in kam gre ta denar = v zdravstveni sistem preventive, ozaveščanja in kurative.
1. Koliko ste seznanjeni o možnosti javnega zdravstva v tujini?
Seznanjena sem s tem, da je trenutno možno uveljavljati določene nujne zdravstvene storitve v državah članicah EU in še nekaterih državah s pomočjo evropske kartice zdravstvenega zavarovanja in pa da bo v bližnji prihodnosti možno tudi druge oblike zdravljenja (ne nujne) poiskati v tujini.
2. Kaj menite, kako si bo povprečen državljan lahko sam aktivno poiskal zdravljenje v tujini?
Upam, da se bo ustanovila skupna baza vseh zdravstevnih ponudnikov, ki so na voljo, ki bo dostopna prek spleta in to v čim več jezikih.
Sicer pa mislim, da bo potrebnega nekaj brskanja po spletu, mogoče poznavanja še kakšnega jezika poleg maternega in angleščine ter neformalne informacije od ljudi, ki so bili na podobnem zdravljenju v tujini.
Idealno bi bilo tudi, če bi zdravstvene inštitucije v vsaki državi nudile informacije o storitvah, kot jih ponujajo same, ki so na voljo v tujini (če bi bilo to obvezno, bi s tem tudi sprožili odnos do pacienta kot do enakopravnega člena v zdravstveni verigi ter dvig kvalitete domače ponudbe zdravstvenih storitev).
Iva Grobin, urednica - Studio 12
- Iva Grobin
Re: Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujin
Slovenska zveza za tobačno kontrolo in javno zdravje (SZTK) deluje na področju preventive kajenja in kontrole tobaka. Vendar pa kot nosilka vsebinske mreže NVO za zdravje (projekt "NVO varujejo naše zdravje") skupaj z 56 društev s področja zdravja želi vplivati na izboljšanje javnega zdravja. Eno glavnih področij javnega zdravja je zdrava prehrana.
Težko bi rekli, da ljudje niso osveščeni o zdravi prehrani in zdravih vzorcev prehranjevanja; vendar osveščenost zajema srednje in visoko izobražene ljudi. Zato bi bilo nujno potrebno uvesti sistem označevanja (foof labeling), na osnovi katerega bi na enostaven in hiter način prepoznali hrano, ki je zdrava, tisto, ki je manj zdrava in tisto, ki ni zdrava (zelena, rumena in rdeča oznaka).
Sporno se nam zdi dejstvo, da so sadni sokovi dražji od alkoholnih pijač. V okviru vsebinske mreže se zavzemamo za dvig trošarin na alkoholne pijače. Po principu dviga trošarin na tobačne izdelke bi se morala podražiti tudi nezdrava prehrana. Nenehno se odpirajo nove restavracije s hitro prehrano.
Še najbolj sporno se nam zdi, da lahko restavracije s hitro prehrano (npr. McDonalds, Bober - fast food ipd) nudijo subvencionirano prehrano za študente. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve bi moralo spremeniti pravilnik o možnostih prijave ponudnikov prehrane za subvencijo države; le-ta pa bi morala subvencionirati ponudnike, ki nudijo bolj zdrave obroke.
Poleg tega je potrebno osvestiti mlade, da čips in podobni prigrizki ne predstavljajo zdravega obroka.
Težko bi rekli, da ljudje niso osveščeni o zdravi prehrani in zdravih vzorcev prehranjevanja; vendar osveščenost zajema srednje in visoko izobražene ljudi. Zato bi bilo nujno potrebno uvesti sistem označevanja (foof labeling), na osnovi katerega bi na enostaven in hiter način prepoznali hrano, ki je zdrava, tisto, ki je manj zdrava in tisto, ki ni zdrava (zelena, rumena in rdeča oznaka).
Sporno se nam zdi dejstvo, da so sadni sokovi dražji od alkoholnih pijač. V okviru vsebinske mreže se zavzemamo za dvig trošarin na alkoholne pijače. Po principu dviga trošarin na tobačne izdelke bi se morala podražiti tudi nezdrava prehrana. Nenehno se odpirajo nove restavracije s hitro prehrano.
Še najbolj sporno se nam zdi, da lahko restavracije s hitro prehrano (npr. McDonalds, Bober - fast food ipd) nudijo subvencionirano prehrano za študente. Ministrstvo za delo, družino in socialne zadeve bi moralo spremeniti pravilnik o možnostih prijave ponudnikov prehrane za subvencijo države; le-ta pa bi morala subvencionirati ponudnike, ki nudijo bolj zdrave obroke.
Poleg tega je potrebno osvestiti mlade, da čips in podobni prigrizki ne predstavljajo zdravega obroka.
- Slovenska zveza za tobačno kontrolo in javno zdravje
Re: Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujin
1. Seveda,saj smo vendar zasvojeni z najnižjimi cenami.
2. Obdavčiti bi morali vse kar ima medicina za škodljivo človekovemu zdravju. Živalske maščobe,industrijske proizvode,vsa olja razen hladno stiskanih,prisotnost E-jev v hrani itd. in denar nameniti proizvodnji zdrave domače hrane.
2. Obdavčiti bi morali vse kar ima medicina za škodljivo človekovemu zdravju. Živalske maščobe,industrijske proizvode,vsa olja razen hladno stiskanih,prisotnost E-jev v hrani itd. in denar nameniti proizvodnji zdrave domače hrane.
- Gost
Re: Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujin
2. Seveda, nezdrava prehrana bi se morala podražit, zdrava pa pocenit.
- Gostja
Re: Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujin
Drage sodelujoče in dragi sodelujoči v spletni razpravi,
najlepše se vam zahvaljujem za vaše prve odgovore, mnenja in komentarje na temo Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujini.
Razpravo bomo podaljšali do naslednjega petka, 24. junija. Nato bomo pripravili povzetek vaših prispevkov ter ga posredovali v odziv Informacijski pisarni Evropskega parlamenta za Slovenijo.
Lepo vabljeni k sodelovanju še naprej.
Z lepimi pozdravi,
Simon Delakorda, moderator
najlepše se vam zahvaljujem za vaše prve odgovore, mnenja in komentarje na temo Evropska pravila za hrano in zdravstveno varstvo v tujini.
Razpravo bomo podaljšali do naslednjega petka, 24. junija. Nato bomo pripravili povzetek vaših prispevkov ter ga posredovali v odziv Informacijski pisarni Evropskega parlamenta za Slovenijo.
Lepo vabljeni k sodelovanju še naprej.
Z lepimi pozdravi,
Simon Delakorda, moderator
-
Simon Delakorda - Administrator
- Prispevkov: 131
- Pridružen: 23:19, 20. 06. 2006
- Kraj: Logatec
7 prispevkov
• Stran 1 od 2 • 1, 2
Vrni se na Ostale razprave o evropskih temah in EU
Kdo je prisoten
Po forumu brska: 0 registriranih uporabnikov in 5 gostov
Poganja phpBB, izvedba Inštitut za elektronsko participacijo